Procjena drvne zalihe sastojine multivarijantnom analizom čimbenika mjerljivih na aerofotosnimkama : doktorska disertacija - Benko, Miroslav; Lukić, Nikola, inženjer šumarstva; Meštrović, Šime; Fiedler, Teodor (Zagreb : M. Benko, 1995)
Sažetak: Procjena volumena i drvne zalihe jedan je od najvažnijih i najkompliciranijih zadataka uređivanja šuma. Iz tog razloga postoje brojne metode za njihovo utvrđivanje, a jedna od najmlađih je procjena volumena i drvne zalihe aerofotogrametrijskim metodama. Primjenom sofisticiranih instrumenata, razvojem tehnike prikupljanja informacija, kao i njihovom elektronskom obradom uobičajene metode se modificiraju, posao se olakšava i ubrzava, ali se razvijaju i nove metode, sve u interesu dobivanja brže, kvalitetnije i jeftinije informacije. Provedena istraživanja to i dokazuju. Stereoinstrument BC3 na relativno jednostavan način daje osnovne podatke o krošnjama i terenu.
Očitavanjem apsolutnih koordinata (x,y,z) svake željene točke, stvara se prostor za određivanje velikog broja kombinacija traženih parametara, kao na primjer visina stabla, visina, dužina, promjer, opseg, površina i volumen osvijetljenog dijela krošanja, te njihov položaj, raspored i broj. Volumen stabla može se jednako dobro procijeniti pomoću Schumacher - Hall-ove i linearne jednadžbe. Primjenom multivarijatnih analiza ( multipla regresija, faktorska analiza) dobiveni su podaci koji ukazuju na mogućnost procjene volumena stabla i drvne zalihe sastojine pomoću nekoliko različitih ulaznih parametara kao na primjer v = f(Df), v = f(vosfk), v = f(losf,Pkf), v = (hf,Pkf), v = f(Df,losf), v = f(Df,hf), v = f(Df,hosf), v = f (Df,hosf,losf). Njihove vrijednosti koeficijenata determinacije (R ) kreću se od 30-70%.
Za procjenu volumena stabla, pomoću elemenata krošanja, najbolje koristiti promjer krošnje i visinu stabla, jer daju najbolje rezultate i najlakše se mjere. Za procjenu volumena stabla, pomoću fotogrametrijskih čimbenika najbolje je koristiti visinu stabla i površinu osvijetljenog dijela krošnje, uz primjenu linearne jednadžbe. U slučaju otežanog očitavanja visine stabla, jednako dobru procjenu volumena stabla moguće je izvršiti pomoću dužine i površine osvijetljenog dijela krošnje. Iako su razlike značajne, promjeri i dužina krošanja mogu se mjeriti na krugovima (razlike između pruga i krugova su 3-5%), a analogno tome moguća je procjena volumena na krugovima (razlike su 2-5%). Korištene metode i dobiveni rezultati primijenjivi su kako za znanstvena istraživanja tako i za prektična rješenja.
Otvaraju se novi vidici i nove spoznaje dosadašnjih uobičajenih metoda i načina izmjere (faktorska analiza procjene volumena stabla potvrđuje pravilan pristup izbora i izmjere čimbenika stabla), ali se otvara i novi prostor neistraženih ili nedovoljno istraženih čimbenika stabla i okoline (koji sve čimbenici, u kolikoj mjeri i na koji način utječu na razvoj stabla i proizvodnju drvne tvari i volumena stabla).
Doktor biotehničkih znanosti - šumarstvo
mentor: Nikola Lukić; Komisija za ocjenu: Šime Meštrović, Nikola Lukić, Teodor Feidler; Komisija za obranu: Šime Meštrović, Nikola Lukić, Teodor Feidler; datum obrane: 05.10.1995.; datum promocije: 10.05.1996.
Sveučilište u Zagrebu, Šumarski fakultet, Zagreb, 1995
Bibliografija: str. 172-183
Sažetak
Keywords: Šumske sastojine -- Zalihe