Kornatski otoci : razvoj krajolika, gospodarsko iskorištavanje i (ne)naseljenost : doktorska disertacija - Kulušić, Sven (S. Kulušić, 1997)
Sažetak: Kornatski su otoci najbrojnija i najgušća otočna skupina, ne samo Jadranskog mora, nego i Sredozemlja. Raspoređeni su u četiri otočna niza, dinarskog smjera prostiranja, međusobno odbvojena s tri kanala, a čine ih, ukupno, 139 nadmorskih reljefnih jedinica i to: 2 velika otoka, površine veće od 1.600 ha, 93 otoka srednje veličine, površine od 10 ha do 270 ha, 29 malih otoka, površine od 1 do 9,9 ha, 4 otočića, površine od 314 m2 do 0,9 ha, 2 grebena (do 314 m2 od gornje granice plime), 5 hridi (u pojasu osculacija plime i oseke) te još 4nesvrstane jedinice. Dijele se na Gornje i Donje Kornate, a osim krajnjeg istočnog i zapadnog dijela, prostorno su definirani izobatom od 60 metara. Cijela otočna skupina nosi naziv po najvećem otoku, Kornatu. Kornatski su otoci izrazito zajedničkih fizionomskih karakteristika.