Odstrjel i otpad smeđeg medvjeda u Gorskom kotaru - Majnarić, Dario, inženjer šumarstva (Array, 2007)
Rad predstavlja analizu odstrjela i otpada smeđeg medvjeda na području Gorskog kotara od 1997/98. g. do 2002/03. g. Odstrjel i otpad smeđeg medvjeda analiziran je unutar prostora istraživanja (Gorski kotar), čija površina iznosi 144252 ha. Prosječno godišnje izlučenje od 1997/98. g. do 2002/03. g. iznosi 27,84 grla; 18,17 grla mužjaka i 9,67 grla ženki. Prosječno izlučenje/1000 ha je 0,21 grla. Od toga je 0,14 grla/1000 ha mužjaka i 0,07 grla/1000 ha ženki. Omjer spolova je 67:33 u korist mužjaka. Prosječni odstrjel smeđeg medvjeda/1000 ha je 0,14 grla. Od toga je 0,11 grla/1000 ha mužjaka i 0,03 grla/1000 ha ženki. Omjer spolova je 76:24 u korist mužjaka, te je očito da su se tijekom šestogodišnjeg razdoblja značajno više odstrjeljivali mužjaci nego ženke. Prosječni otpad smeđeg medvjeda/1000 ha iznosi 0,07 grla. Od toga je 0,03 grla/1000 ha mužjaka i 0,04 grla/1000 ha ženki. Omjer spolova je 59 :41 u korist ženki, te je vidljivo da ženke značajno više sudjeluju u otpadu od mužjaka.Ukupno je realizirano 71 % planiranog izlučenja. Trend izlučenja od 1997/98. g. do 2002/03. g. je rastao za 3 grla godišnje. Prosječno godišnje izlučenje, od 1997/98. g. do 2002/03. g. u Gorskom kotaru iznosilo je 10,3 % prosječnog godišnjeg matičnog fonda. Dosadašnje izlučenje je bilo je manje od prirasta, što je omogućilo postizanje gospodarskog kapaciteta, te porast populacije, pa se na temelju toga može zaključiti da lovno gospodarenje nije ugrozilo opstanak populacije smeđeg medvjeda. Na području istraživanja lov medvjeda obavlja se 100 % iz visokih čeka, uz stručnog pratitelja