Profesionalni stres i sindrom izgaranja u djelatnika intenzivne psihijatrijske skrbi i hitne medicine - Debogović, Siniša; Nola, Iskra Alexandra (2021)
Posljednjih desetljeća puno se istražuje i govori o stresu na radnom mjestu koji je povezan s fizičkim, psihičkim ili socijalnim odgovorom, tj. disfunkcijom koja proizlazi iz osjećaja osobe da ne može ispuniti sve što se od nje očekuje, a može ga uzrokovati niz različitih čimbenika kao što su količina rada, organizacija posla, loša komunikacija, radno okruženje i slično. Sindrom izgaranja nastaje kao posljedica prisutnosti više stresora na radnom mjestu te dugotrajne izloženosti istima. Cilj ovog rada bio je istražiti prisutnost i intenzitet profesionalnog stresa i sindroma izgaranja kod djelatnika intenzivne psihijatrijske skrbi i hitne medicine. Također, istraživani su čimbenici psihofizioloških napora povezanih s većim intenzitetom stresa u ispitanika te čimbenici povezani sa sindromom izgaranja. U istraživanje bilo je uključeno 63 djelatnika intenzivne psihijatrijske skrbi Klinike za psihijatriju Vrapče i 63 djelatnika Nastavnog zavoda za hitnu medicinu Grada Zagreba. Korištena su tri standardizirana upitnika za samoprocjenu. Rezultati analize stresa na radnom mjestu kao značajnu izdvajaju kategoriju stresora „Organizacija radnog mjesta i financijska pitanja“. U toj kategoriji 70 % (N=88) od ukupnog broja ispitanika smatra da je stresor pod nazivom „Preopterećenost poslom“ dominantan izvor stresa (P=0,004). Procjena psihofizioloških napora pokazuje statistički značajnu razliku u kategorijama „Pritisak na poslu“ (P=0,001) i „Stres uzrokovan premalim radnim opterećenjem“ (P=0,004). Pri procjeni sindroma izgaranja 31,7 % (N=40) ispitanika ne pokazuje prisutnost sindroma izgaranja. Početno izgaranje uočeno je u 42,1 % (N=53) ispitanika, a visok stupanj izgaranja u 26,2 % (N=33) ispitanika. Rezultati dobiveni u ovom istraživanju ukazuju na potrebu provedbe programa sustavne prevencije i pomoći kod profesionalnog stresa i sindroma izgaranja te prepoznavanje specifičnih stresora za pojedinu ustanovu.
In the last decades professional stress taking the form of physical, psychological and social response has been investigated. The dysfunction caused by stress rests on a person's feeling that workplace demands cannot be fulfilled as expected. This is due to a series of factors: overwhelming workload, inadequate job organization, poor communication, and overall work environment. Burnout syndrome occurs as a result of multiple stressors in the workplace and long-term exposure to them. The aim of this study was to investigate the presence and intensity of professional stress and burnout syndrome in intensive psychiatric care and emergency medicine employees. The factors of psychophysiological work-related strains and their relation to higher intensity of stress and burnout syndrome in participants were explored. The survey included 63 intensive psychiatric care employees at the University Psychiatric Hospital Vrapče and 63 employees at the Institute of Emergency Medicine Zagreb. Three standardized self-assessment questionnaires were used. The results obtained by analyzing workplace stress highlight stressor category “Workplace organization and financial issues”. In this particular category 70% (N=88) of all participants believe that the stressor called “Excessive work” is a dominant source of stress (p=0.004). In assessing psychophysiological work-related strains, a statistically significant difference was found in the category “Pressure at work” (p=0.001) and “Stress caused by low workload” (p=0.004). In the evaluation of the burnout syndrome, 31.7% (N=40) of all participants was found without syndrome. Initial burnout was found in 42.1% (N= 53) of all participants, and 26.2% (N=33) of all participants showed a high degree of burnout. The results indicate the necessity of developing systematic programs for the prevention of professional stress with appropriate measures to improve working conditions in certain institutions.
Prilozi na str. 17-23.
Bibliografija: str. 24.
Sažetak ; Summary.
Keywords: Hitna medicina -- Psihijatrijska skrb -- Medicinski djelatnici -- Profesionalni stres -- Sindrom izgaranja